Dr. Bonner, medprofeter og damer og herrer.
ROBERT SINSHEIMER BIOLOG
I sommer rejste jeg
gennem nordlige Arizona og sydlige Utah.
Der har floderne skabt
enorme kløfter.
Og på kløfternes klippevægge
kan man læse en milliard år af Jordens historie.
På den enorme skala
repræsenterer 30 cm måske hundrede tusinde år.
Al menneskehedens dokumenterede historie fandt sted,
mens én tomme blev aflejret.
Al organiseret videnskab udgør én millimeter.
Alt, vi ved om genetik, udgør få tiendele af en mikrometer.
De dramatiske fremskridt gennem de seneste årtier
har ført til opdagelsen af dna
og til afkodningen
af den universelle arvelige kode, den levende celles urgamle sprog.
Og med denne forståelse følger kontrollen af processer,
der før fulgte den tankeløse disciplin bag naturlig selektion i to milliarder år.
Og nu vil videnskabens indvirkning gå op for os,
for den biologiske verden inkluderer os.
Vi vil nå til et punkt,
hvor mennesket har evnen til at ændre, specifikt og bevidst,
sine egne gener.
Det bliver en ny begivenhed i universet.
Muligheden er for mig fantastisk i sit potentiale
for frelse eller ligeså for katastrofe.
UGLE
FUGL
STANFORD BØRNEHOSPITAL PALO ALTO I CALIFORNIEN
Sådan. Meget bedre.
KAPITEL 1: EN NÅL I EN HØSTAK
Kan du klemme min hånd?
Slap af i skuldrene.
Slap af i tæerne.
At være på hospitalet er ikke skræmmende.
At have et nyt problem
er ikke længere skræmmende, da det er sket så mange gange.
Mit blod kan bare ikke lide mig.
Ens røde blodceller skal være runde og have ilt inden i dem.
Mine er halvmåneformet eller seglformet.
Derfor kaldes de for seglceller, og jeg optager ikke samme mængde ilt.
Jeg kalder det for et "olieskift". Man udskifter den beskidte olie med ren.
Han har bare brug for et eftersyn hver fjerde til sjette uge. Ja.
Okay. Du får den her på.
Dyb indånding og hold vejret.
Okay.
Er du okay, David?
Han plejede at sige: "Græd ikke."
"Hvorfor græder du?"
Jeg sagde: "Jeg elsker dig, skat."
Han sagde: "Bare rolig. Hvis jeg dør, så ser du mig igen."
Og jeg tænkte: "Han har mere styrke og tro end mig."
Den kaldes ofte for den første molekylære sygdom.
Det skyldes en enkelt ændring i dna-sekvensen.
HBB-GENET
Bogstavet "A" ændres til bogstavet "T".
- Er det alt? - Det er alt.
Det forårsager en afvigelse i proteinet, så det ikke kan folde ordentligt.
Hvis folden i et proteins struktur forstyrres,
så fungerer proteinet ikke.
Det får den røde blodcelle til at kollapse.
Den bliver meget stiv og kan ikke klemme sig igennem.
Så når de røde blodceller ikke ud til vævet, hvor de kan levere ilt.
Og hvis man blokerer ilten fra at nå ud til vævene,
så fungerer de ikke særlig godt og bliver beskadiget.
I Afrika er den forventede levetid for en med seglcelleanæmi fem til otte år.
I Amerika er den i starten eller midten af fyrrerne.
Hvordan fortæller man børn, at deres liv bliver…?
- Vi undgår det. Det er ikke... - Virkelig?
Det er ikke en samtale, vi er gode til.
Det gør mig meget nervøs.
David kan gå fra at være en skør teenager, der fjoller rundt
til at ligge i fosterstilling nede på knæ.
Det er pulserende. Det gør ondt.
"Du har en seglcellekrise."
Jeg kan have en mild smertekrise, som ikke rigtig tæller,
og så kan jeg have en rigtig slem omgang.
Men jeg vil ikke bare droppe basketball. Det kan man jo ikke.
Det er Davids gamle røde blodceller.
Vi gemmer blodet til forskning.
Hvordan lyder sangen?
Regn, regn gå din vej.
Det er en genetisk sygdom.
For at kurere en genetisk sygdom skal man bogstaveligt talt reparere genet.
Vi havde ikke værktøjet til at ændre det ene bogstav på en præcis måde.
- End ikke et bogstav? - Især ikke et bogstav.
Deoxyribonucleic acid eller dna er det materiale, der udgør livsgrundlaget.
Hver levende ting har sit eget unikke dna, der afgør, hvad den levende ting bliver.
Plante, dyr, menneske eller rotte.
Hvis vi forstod gener og kromosomers struktur, og hvordan gener fungerer,
kan vi måske bedre forstå og behandle de genetiske sygdomme,
der rammer mennesker.
Paul Bergs arbejde var nok begyndelsen.
Strømmen af genterapi
opstod fra eksperimenterne i 1970'erne.
Vi var stadig langt fra, men folk talte om det håb med det samme.
Håbet er, at isoleringen af genet vil føre til behandling af muskeldystrofi.
Forskere arbejder på genetiske kure mod sygdomme som Alzheimers og Parkinsons.
A, T, A, G...
Tanken bag genterapi er meget enkel.
Indsæt en kopi af genet, der virker, så laves et protein, der virker.
Så er man ikke længere syg.
Men djævelen findes, som altid, i detaljen.
Lige nu har vi evnen til
at identificere og isolere genet.
Men evnen til at placere det, hvor vi vil, er stadig langt væk.
Placeres et gen i en celle,
ved man ikke præcis, hvor genet trænger ind i cellens kromosom.
Konventionel genterapi er
i bund og grund en tilfældig proces.
Forestil jer at tage denne århundrede lange fortælling,
som er menneskeligt dna, en meget lang tekst,
og så indskyde en paragraf et tilfældigt sted.
Den ændring, man skaber, er ikke kontrolleret.
De har gjort det.
Professor Fischers team er det første i verden til
at helbrede et menneske ved hjælp af genterapi.
Denne metode har været lægeverdenens største håb de sidste 15 år.
Der var et klinisk forsøg i Frankrig.
Det omfattede ekstremt syge børn, der ellers ville være døde.
MIRAKULØST GENTERAPI-FORSØG BREMSET
Fire af børnene udviklede kræft.
Et af dem døde.
Genet endte det forkerte sted.
Det er en tilfældig proces, så genet endte det forkerte sted
og forårsagede kræft.
SEKS DØDSFALD I GENTERAPI HEMMELIGHOLDT
Man tror altid,
at det, man ved, bliver lidt bedre og lidt bedre, og snart vil findes.
Men det, vi vidste, blev ikke meget bedre. Det blev kun lidt bedre.
Teknologien var for klodset
til at bruge den på mennesker.
Det blev meget tydeligt for os, at vi stod ved foden af et højt bjerg
og måske ikke havde det rigtige bjergudstyr.
FYODOR URNOV SANGAMO BIOSCIENCES, 2000-2016
Jeg arbejdede for firmaet Sangamo Biosciences.
Vi besluttede at finde en måde at ændre menneskets gener på en præcis måde.
Som tekstbehandling for vores dna.
Det bliver teknisk, men på en god måde.
Dna går konstant i stykker.
Under et tandlægerøntgenbillede peges en maskine mod ens ansigt.
Røntgenstrålerne rammer faktisk ens dna og skaber et fysisk brud.
Den velkendte dobbelthelix brydes.
Heldigvis har cellen har sin egen maskine til at reparere dette.
Inden i vores celler ligger to identiske dna-molekyler side om side.
Hvis det ene er i stykker, kan det sige til sin søster,
og tekniske udtryk er "søster": "Undskyld, søs. Der er opstået et brud."
"Må jeg mon kopiere de manglende genetiske informationer?"
Og søsteren siger: "Ja."
Færdig.
"Et ødelagt kromosom
afventer lyde af strenge, der parres,
for at redde livets tråd."
Der findes er virkelig et haiku om homologstyret reparationer.
Det er netop nyttigt,
fordi hvis man fjerner et gen inden i en celle,
og skaber et brud et ønsket sted,
så kan man ændre det gen.
Man narrer cellen.
Man giver det et separat stykke dna, man selv har lavet.
Et stykke dna, identisk med det kromosom, man fjerner,
bortset fra den ændring, man ønsker at lave.
Så ved Moder Natur ikke, at hun bliver narret.
Hun vil reparere bruddet med det stykke dna, man tilføjede,
og derved overføres ændringerne til personen.
Man kan se på det som en markør.
Hvis et dokument skal redigeres, skal man først placere en markør.
Med dna, hvor end man skærer,
svarer det til en markør i genets tekstbehandling.
Der kan man så skrive et nyt ord.
Hvis man ville bruge den evne til
at "ændre" genomet, så lå udfordringen i
at introducere brud på dna'et, hvor man ville ændre koden.
Hvordan gør man det?
Vi har brug for noget, der kun fjerner ét gen ud af vores 25.000 gener.
Der var så mange alvorlige forhindringer.
Det så ud til at blive en lang vej.
Og det var det, der ændrede sig.
Og det skete ret pludseligt.
Davids læge sagde: "Bare vent."
"Noget er undervejs."
Da jeg først hørte om det,
var jeg til en konference i New York bestående af futurister.
Arrangeret af en russer, som vil downloade sin hjerne og derved opnå evigt liv."
I fremtiden vil folk være unge og smukke. De vil have flere kroppe, ikke kun én.
Der var mange dygtige mennesker,
deriblandt en genetiker fra Harvard, George Church.
Jeg husker ham sige: "Husk dette ord: 'CRISPR.'"
C-R-I-S-P-R.
Som i Fagre voksne verden og ordet "plastik".
Husk ordet: "CRISPR."
Det vil muliggøre menneskelig genomredigering på hidtil uset skala.
HVIS DU IKKE KAN LIDE DIT DNA, SÅ BARE TILFØJ LIDT CRISPR
REVOLUTIONEN ER BEGYNDT
CRISPR
Hvor gammel er CRISPR?
- Målt i millioner af år? - Ja.
Altså...
...sikkert...
...milliarder.
KAPITEL 2: CRISPR
Når man er studerende,
tror man, at al viden er opnået.
Men der er steder,
hvor ingen har ledt.
Den organisme, jeg arbejdede med, hedder haloferax mediterranei.
Det er en ganske særlig mikroorganisme.
Den lever kun i miljøer,
hvor saltholdigheden er dobbelt så høj som i havvand.
De små organismer er meget intelligente.
På grund af evolutionen.
Jeg fortæller dig den historie, jeg kender.
Mikrobiel genomsekventering begyndte i 1990'erne.
Hvad betyder det?
Okay.
At kortlægge dna'et bag livets organismer er en relativt ny del af biologien.
Sidst i 90'erne begyndte man
at fokusere på sekvenseringen af mikrobielle genomer.
De er meget avancerede enheder, der bare har valgt en anden måde
at overleve i verden end de celler, der blev til os.
T-C-T-C-A-A.
G-C-T.
G-C-T-T-A-C-T-T-A-C-T-T-G-C.
Vi så et ganske særligt mønster.
Nogle meget korte fragmenter af dna.
De gentog sig selv adskillige gange.
Og med regelmæssige mellemrum.
GENTAG
Til sidst indså vi, at disse særlige sekvenser
var til stede i mange forskellige mikroorganismer.
Men de havde intet navn.
Jeg kom på CRISPR ved at tænke på hovedtrækkene:
"Clustered Regularly Interspaced Short Palindromic Repeats."
GENTAGNE DNA-SEKVENSER
ENIGMATISK
Der var ikke megen præcedens for det her, hvad angår dna i levende ting.
Når man ser noget usædvanligt, er det per automatik interessant.
Sådan er det.
CRISPR er grupperede og jævnt fordelte palindromiske gentagelser.
Det er opkaldt efter gentagelserne.
GENTAG
Men det interessante var sekvenserne imellem...
MELLEMRUM
...som var meget gådefulde.
Mellemrum.
Hvert mellemrum var forskelligt.
Det var helt nyt.
Hvor kom de sekvenser fra?
Jeg har min måde at fortælle historien,
mens jeg viser artiklen fra 2007, fem år, før nogen talte om CRISPR.
En overskrift fra et yoghurtfirma sagde, at den hellige gral var fundet.
Hvad var yoghurtfirmaets hellige gral?
Det var CRISPR.
Hvornår fik du din nummerplade?
Den første fik jeg tilbage i Wisconsin.
Da jeg flyttede til North Carolina, sørgede jeg straks for,
at jeg stadig havde rettighederne til min CRISPR-mobil.
Folk spørger: "Har du hørt om det der CRISPR?"
Det har jeg kendt til i ti år. Hvad snakker du om?
RODOLPHE BARRANGOU TIDLIGERE CHEF FOR GENOMIK, DANISCO
Firmaet Danisco sælger mikrober til folk, der vil lave mad.
Mange fødevarer produceres med bakterier og yoghurt, eksempelvis.
Rodolphe prøvede at finde ud af
at håndtere problemet med bakteriekulturer,
der pludselig døde på grund af virusinfektioner.
De fleste vågner ikke og tænker på, hvordan bakterier forsvarer sig mod virus.
Det er ikke en del af folks dagsorden, men det burde det være.
Virus er meget enkle, slanke maskiner,
der kun har én opgave.
At finde en vært, overtage denne og formere sig. Det er alt.
Virussen sætter sig fast på overfladen,
og så vil den injicere sit genetiske materiale.
Den overtager cellen og bruger den som en fabrik til dannelsen af nye virus.
Og så er det slut.
Det er slut for cellen.
Så ringer folk til firmaer som Danisco og siger:
"Kulturen fungerer ikke. Vi vil have pengene tilbage."
Men der var en lille del af bestanden, som overlevede det virale angreb.
Vi ved ikke hvorfor, men de overlever.
De bliver resistente.
Dengang vidste vi stadigvæk ikke, hvad CRISPR var.
Ingen tænkte, CRISPR var involveret.
Vi tog så den overlevende.
Og så tjekkede vi dens dna.
Dna-sekvensen havde ændret sig.
Der er nye mellemrum.
De var der ikke før.
Og de mellemrum er identiske
med sekvenser fra virussen, som inficerer bakterierne.
Og nu er den immun.
Nu har forskerne en ledetråd.
Man tager sin Sherlock Holmes-hat på og holder sin virtuelle pibe og tænker:
"Hvad fortæller ledetrådene os?"
Vi lavede eksperimentet fem forskellige gange.
Og hver gang krævede bakterien et mellemrum,
der indeholdt sekvensen fra virussen.
Og den blev resistent.
Og hvis jeg fjerner den?
Så forsvinder resistensen.
Uden det lille stykke dna vil den mikrobielle celle, bakteriecellen, dø.
Med det så overlever den.
Der tænkte vi: "Nu har vi den."
CRISPR er et immunsystem.
EN ADAPTIV "IMMUN" -RESPONS
Tænk. Et stykke af angriberens genom sidder nu fast i ens genom,
så man genkender det igen.
Bakterier har hukommelse.
De kan huske de indtrængende, genkende dem og dræbe dem.
Det er virkelig fantastisk.
Dengang var det nyttigt at fremstille kulturer,
der var resistente over for virus.
Det er meget værdifuldt for Danisco, men…
...vi ved ikke, hvad fremtiden bringer.
Vi ved ikke, hvor nyttig en teknologi vil blive i sidste ende.
UNIVERSITY OF CALIFORNIA I BERKELEY
Jeg hørte først om det, da jeg drak kaffe med Jill Banfield,
min kollega her på Berkeley, på Free Speech Movement-cafeen.
En klassisk Berkeley-café.
Man vil skrive på min gravsten:
"Jeg fortalte Jennifer Doudna om CRISPR Cas."
Det opsummerer hele mit liv.
JENNIFER DOUDNA BIOKEMIKER, UC BERKELEY
Jeg elsker ting, som kun få mennesker er opmærksomme på.
Det gjaldt for CRISPR dengang. Ikke længere.
Men i starten var det sådan.
Men så spørger man sig selv:
"Er alle andre klogere end mig og har fundet ud af,
at det her er en blindgyde?"
Antistoffet forbinder til Cas9 og finder det T-celle-specifikke antigen.
Vi er biokemikere i laboratoriet.
Vi studerer, hvordan molekyler fungerer.
Vi prøver at isolere dem fra alle de andre dele af cellen.
Vi spørger: "Hvad er de afgørende aspekter i det her lille maskineri?"
I naturen giver CRISPR-systemer bakterier immunitet mod virus.
De beskytter dem mod virus.
Når en indtrænger dukker op, har bakterien en måde
at lagre en lille smule af den indtrængendes dna i sit eget dna.
Når indtrængeren kommer tilbage, laver bakterien en kopi
som en lille "efterlyst" -plakat af det mellemrum.
Og giver den til den fantastiske maskine i midten af CRISPR.
Det ekstraordinære protein kalder vi Cas9.
Cas9 er i sandhed vidunderligt.
Når Cas9 patruljerer i det cellulære kvarter for invasioner,
bærer det bogstaveligt talt en kopi af "efterlyst" -plakaten.
Det spørger alle, der kommer ind:
"Undskyld, har du et præcist match
til denne "efterlyst"-plakat, jeg går rundt med?"
"Ja? Så skæres du fra."
Det, der slog mig dengang med Cas9, var,
at det i bund og grund var et programmerbart protein,
der fandt og fjernede dna.
Som værktøj kunne man straks se mange anvendelser af sådan noget.
Jeg glemmer aldrig, da jeg læste sidste paragraf
af Jennifer Doudna og Emmanuelle Charpentiers,
og "udødelige" er et stærkt ord,
så jeg bruger det forsigtigt, udødelige videnskabelige artikel.
Deri beskriver de, at Cas9 kan målrettes.
POTENTIALE FOR GEN-TILRETNING OG GENOM-REDIGERINGSANVENDELSE
Cas9 fjerner dna baseret på en instruks, som den bærer på,
som er et molekyle af rna...
EFTERLYST
...som passer perfekt til den indtrængendes dna.
Jeg kalder rna for dna's kemiske fætter.
Ligesom dna har det fire bogstaver,
og de kan danne par med matchende bogstaver i dna.
Rna's bogstaver gør det muligt for Cas9 at finde en unik dna-sekvens.
Bakterier programmerer det kontant med forskellige virussekvenser
for at finde og ødelægge de virusser.
Men fordi den bruger de små rna-molekyler, kan de nemt udskiftes.
Rna-molekyler er lette at skabe
i et molekylærbiologisk laboratorium eller bestille fra et firma.
Og man kan fjerne alt ønskeligt dna ved blot at ændre dette lille stykke rna.
Det var tydeligvis et nyttigt redskab, og i starten anskuede jeg det således.
Jeg er jo biokemiker. Jeg så på det som et værktøj.
Jeg tænkte på de fede eksperimenter, man kunne lave med værktøjet.
Det tænkte jeg på.
Jeg tænkte ikke: "Hold da op. Her er et værktøj,
der gør os i stand til at ændre vores forhold til naturen.
Det gør os faktisk i stand til at ændre den menneskelige evolution, hvis vi vil.
Så omfattende er det.
KAPITEL 3: GEN-MASKINEN
I venstre hånd har jeg Cas9-nuklei, og i højre hånd har jeg en guide-rna.
CRISPR er i bund og grund en kombination af disse to ingredienser.
Det er faktisk millioner af Cas9-molekyler og millioner af rna-molekyler.
Det gik ikke øjeblikkeligt op for mig,
før jeg begyndte at se dataene, at det kunne være en enestående forvandling.
Det var virkeligt.
Man kan bruge CRISPR på mennesker til at ændre dna.
Det kan gøres.
HBB-GENET
Her er en kopi af et menneskegen.
Man giver den til Cas9 og putter det ind i menneskeceller.
Det løber af sted, finder det dna og fjerner det.
Før CRISPR fik vi en 1 til 2 % korrektion.
Vi er nu oppe på 50-80 % af cellerne.
Det kan virkelig fungere. Det kan...
...helbrede en patient.
Jeg tror, det vil hjælpe mange.
Ikke blot folk med seglcelleranæmi.
Jeg ved, at de arbejder på det med andre ting.
Jeg kender så mange andre, der lider af sådan noget.
Som min ven. Han…
Han havde leukæmi og kom aldrig hjem fra hospitalet.
Hvis han havde fået det lidt senere, var han nok blevet helbredt,
for det arbejder de på.
CRISPR ANVENDES I KAMPEN MOD SEGLCELLEANÆMI
FOKUS PÅ AT BEHANDLE MUSKELDYSTROFI MED CRISPR
KAMPEN MOD KRÆFT
CRISPR har evnen til
at genkende og målrette ethvert stykke dna i enhver type celle og organisme.
Det er et universelt værktøj. Det beskrives ofte som en schweizerkniv.
SYNTHEGO RNA SYNTESE-FREMSTILLER
Vi har tusindvis af kunder, der arbejder med CRISPR
i stort set alle de organismer, man kan tænke sig til.
Fra sommerfugle til hunde, heste, hvede og majs.
Vi har et online-designværktøj.
GEN-KNOCKOUT-SÆT
Man angiver et gen, som man vil udslette.
Man kan angive, hvilke redigeringer man ønsker.
Man betaler, og få dage senere dukker et par rør op med det ønskede materiale.
Vi vil naturligvis gerne bekræfte forskernes ægthed
og troværdighed med hensyn til deres institution.
- I sender det ikke bare af sted? - Vi sender ikke til hvem som helst.
GENOM-INGENIØR
Jeg kan lide at sammenligne det med biler.
Der var biler før Model T'er, men de var dyre og gik konstant i stykker.
Ford lancerede Model T, og pludselig var den billig og pålidelig.
Snart ejede alle en bil.
CRISPR giver os chancen for at foretage præcise og målrettede ændringer
i enhver levende organismes dna.
Vi kan ændre biosfæren.
Det gør CRISPR revolutionerende.
FORSKERE KAN NU MALE SOMMERFUGLES VINGER PÅ NY
"GEN-DREVET" MYG FREMSTILLET TIL AT BEKÆMPE MALARIA
CAMBRIDGE-BIOLABORATORIER INKUBATOR
Kan du beskrive, hvor vi er lige nu?
LUHAN YANG, MEDSTIFTER AF EGENESIS
- Altså her? - Ja.
Det her er eGenesis-værkstedet.
Det er vores sidste dage.
Det er bogstavelig talt kælderen.
Det er en ydmyg start for os,
hvorfra vi påbegynder en meget spændende rejse.
FIRMA STIFTET AF 30-ÅRIG FÅR 38 MILLIONER DOLLARS FOR
Det kaldes for xenotransplantation.
Transplantation af et organ fra en art til en anden.
Det er blevet testet en hel del.
Og på ganske besynderlig vis tilbage i starten af 1800-tallet.
Man ville transplantere abetestikler til mænd for at gøre dem mere virile.
Rent konceptuelt har man forsøgt det hen over lang tid,
men videnskabeligt er dette område nok omkring 20 år gammelt.
AVLSGRISE KAN LEVERE ORGANER TIL MENNESKER
Om vi vil tro det eller ej, så ligner vi grise meget.
Alle disse grise...
Alle organerne i disse grise er blevet ændret ganske lidt.
De forsøgte det for 20 år siden.
Novartis lavede en milliardinvestering, men trak sig sidenhen.
De besad ikke teknologien.
Uden CRISPR
går det ikke.
EGENESIS KONSTRUERET LIV
Luhan Yang og hendes team startede
som en lurvet flok forskere i mit akademiske laboratorium.
Senere blev de et lurvet team i kælderen hos en inkubator.
Godt at møde dig.
Glædelig halloween. Jeg er klædt ud.
- Kan du overhovedet se noget? - Lidt. Ikke det hele.
Det er Ian.
Han er meget kreativ. Forhåbentlig mere kreativ end mig.
Da jeg hørte historien, troede jeg, at det var sci-fi.
De vil lave en gris, der ikke taler menneskeligt sprog,
men som kan donere organer
til patienten og redde verden fra organmangel.
Det kræver en hel del.
Hvis man sætter et organ fra en gris ind i et menneske, så vil det afstødes.
Vi kan virkelig udnytte CRISPR til
at skabe immunkompatibilitet ved at fjerne og tilføje gener.
Hvis man sammenligner grisegenomet med et leksikon af denne tykkelse,
så kan CRISPR finde et bestemt ord i det leksikon
og så slette det ord.
Men frem for at slette et par ord måtte vi ændre paragraf efter paragraf.
Lige nu omfatter den traditionelle praksis et eller to gener.
Rekorden før os var fem.
Vi lavede 62 gener på et enkelt trin.
Vi står over for en revolution. Det har vi aldrig før gjort.
Det nærmeste er måske internet- og computerrevolutionen.
Og det kom bag på os.
Hvordan går det med grisene?
Det går. Så...
...vi forventer et par grise om få uger.
Vi er spændte. Vi navngav endda grisene.
Den første hedder Laika.
Det er navnet på den sovjetiske hund, der kredsede om Jorden som den første.
Det skal symbolisere et dyr, der fører os til en ny æra af videnskab.
KAPITEL 4: FAGRE NYE VERDEN
Jeg vil gerne byde velkommen
til den ærede præsident for Den Russiske Føderation,
Vladimir Vladimirovich Putin.
VERDENSUNGDOMSFESTIVAL SOCHI I RUSLAN, DEN 21. OKTOBER 2017
Genredigering vil åbne op
for utrolige muligheder inden for farmakologi,
ny medicin,
der kan ændre det menneskelige genom, hvis man lider af en genetisk sygdom.
Okay, det er godt.
Men der er et andet aspekt ved processen.
Det betyder, at vi nu kan forestille os
at skabe et menneske med ønskelige træk.
Det kan være et matematisk geni.
En fremragende musiker.
Men det kan også være en soldat.
En, der kan slås uden frygt eller smerte.
Vi ved, at menneskeheden træder ind
i en meget kompliceret periode af sin eksistens og udvikling.
Og hvad jeg lige har sagt er måske mere skræmmende end en atombombe.
Det her er Aldous Huxley.
En mand hjemsøgt af en vision om helvede på jorden.
For 27 år siden skrev mr. Huxley Fagre nye verden.
I dag sagde mr. Huxley,
at hans fiktive rædselsverden nok snart bliver til virkelighed for os alle.
FAGRE NYE VERDEN
Jeg læste Fagre nye verden i high school.
Og den var overraskende og provokerende.
Men jeg læste den igen for nylig og blev forbløffet over,
hvordan en bog, der blev skrevet i 1932,
var i stand til at forudsige kunstig befrugtning.
DEN 25. JULI 1978
FØRSTE FØDSEL EFTER KUNSTIG BEFRUGTNING ENGLAND, 1978
Det gik videre endnu.
Den fortalte en historie,
hvor mennesker blev fremstillet for at udgøre visse roller i samfundet.
Det var så tankevækkende,
fordi CRISPR gør den oprindelige bekymring
om manipuleringen af menneskelig arvelighed mulig.
Vi må ikke blive overrasket af vores egne teknologier.
Det er sket om og om igen gennem tidernes løb.
Teknologien har udviklet sig og ændrer sociale forhold.
Og pludselig har folk fundet sig selv i en situation,
de ikke forudså, og gjorde alle mulige ting, de ikke ville.
Jeg er ikke i tvivl om, at, i takt med dette felts fremskridt,
vil folk kunne bestille en ændring i deres genetiske opbygning
for at skabe et ønsket resultat.
Hvad angår stofskifte og udseende.
Potentielt set hvad angår, hvem de er. Personlighedsændringer.
Vi må passe på ikke at krydse over i science-fiction.
Vi ved, at vi kan fremstille et enkelt gen, myostatin,
på en måde, der potentielt kan gøre os alle mere muskuløse.
Men bør vi gøre det universelt tilgængeligt?
De opdagede, der er folk, der kan nøjes med fire timers søvn.
Jeg ville gerne have den mutation.
Et gen, en ændring, fire timers søvn.
Intet problem.
Nå...
...burde det være et jobkrav til flyveledere?
Skal verden udvikle sig i den retning?
Nogle folk føler ikke smerte.
Det blev opdaget ved at studere en 14-årig dreng i Pakistan,
der ikke følte smerte, og han opførte gadeteater.
Han døde før sin 14-års fødselsdag.
Han sprang ned fra et tag for penge. Det var jo smertefrit.
Undersøgelsen af hans dna viste en mutation i ét gen.
Det laver et protein, der sender smertesignaler
fra periferien, ens finger eller hud, gennem rygsøjlen og op til hjernen.
Uden det gen sendes signalet ikke, og så føler man ingen smerte.
Hvorfor? Her er en god grund.
Smerte forårsaget af kræft er frygtelig.
Især ved terminal kræft med flere måneder endnu.
Hvorfor ikke afskaffe det gen?
Det skal nok komme.
Vi vil have genredigering af det gen til behandling af kræftsmerter.
Men...
...ønsker jeg et scenarie, hvor der er dele af verden,
hvor specialstyrker er gjort immune over for tortur?
Mit job er ikke meget anderledes end forskernes.
Man søger informationer.
Men leder under ting og vender sten.
Og så kommer man på sporet af noget, og så begynder alt det sjove.
Før videnskab udgives, cirkulerer det blandt videnskabsfolk.
Artiklerne evalueres. De overdrages. Der er en vis cirkulation.
Jeg var kommet på sporet af de her artikler fra Kina.
Det var det første gang, nogen sagde:
"Jeg vil bruge CRISPR til at modificere et menneskeembryo."
ANDET KINESISK TEAM MELDER OM GENREDIGEREDE MENNESKEEMBRYOER
De havde fjernet CCR5-proteinet.
Det er en receptor. Hvis man ikke har den, kan man ikke smittes med hiv.
Men tænk over, hvad de foreslår, "Vi gør et menneske immun over for hiv."
SKABELSEN AF DEN PERFEKTE BABY
Jeg gravede i sagen
og fandt flere eksempler på folk, der tænkte på den måde.
John Zhang driver landets 34. største fertilitetsklinik.
Og så startede han firmaet Darwin Life.
REVOLUTIONERENDE BIOTEKNOLOGI
Han var begejstret for tanken om designer-babyer.
Han sagde, at det jo var hele pointen.
KVINDERS BIOLOGI ER UNIK
Der er firmaet Ovascience.
Jeg fandt en optagelse på deres hjemmeside fra et investormøde.
"Vi kan rette mutationer, før vi skaber dit barn."
"Det er måske ikke om 50 år, men måske kun ti, sådan som det går. "
GENOTYPISK KARAKTERISERING AF OCT-4 I EMBRYOER
Jeg havde adskillige drømme, der var meget intense.
Jeg gik ind i et lokale, og en kollega sagde:
"Jeg vil præsentere dig for en. Han vil høre mere om CRISPR."
Og jeg gik ind i et rum, hvor der var en silhouet af en stol.
En person sad med ryggen mod mig, og da personen vendte sig om,
der indså jeg med gru, at det var Adolf Hitler.
Han lænede sig frem og sagde:
"Fortæl mig alt om, hvordan Cas9 fungerer."
Jeg vågnede op fra den drøm og rystede.
Jeg tænkte: "Åh gud. Hvad har jeg gjort?"
For fem et halvt år siden opdagede man, at man kunne tage CRISPR-systemet
ud af bakterier og flytte det ind i et reagensglas og så ind i pattedyrceller
og bruge det til genomredigering.
Cas9-proteinet laver et indgreb i dna'et.
Vi korrigerer seglcellemutationen i blodceller.
Hvis det er en kvinde, bliver hendes æg ikke ændret.
Hvis det er en mand, bliver sæden ikke ændret.
Ændringen videreføres ikke til kommende generationer.
De bliver kureret, men deres børn får måske sygdommen.
Nu skal vi give cellen et stykke dna til.
Men i stedet for et "T"...
...så er det et " A".
Hvorfor ikke sørge for,
at sygdomsgenet ikke videreføres til kommende generationer?
Og der er folk, der mener, at vi skal gøre det.
Men vi skaber måske ting, som vi ikke kan putte tilbage i flasken.
Når vi laver genændringer i mit blod eller i min hud,
så vil de genændringer dø sammen med mig.
Men kønscellerne, sæd, æg og embyoer,
de celler er meget forskellige.
De er en del af det, vi kalder kimlinjen.
Hvis vi laver genændringer i min sæd,
så videreføres de til min søn og videre til hans søn for evigt.
UFORUDSIGELIGE INDVIRKNINGER PÅ FREMTIDIGE GENERATIONER
Mine kolleger og jeg skrev en meget kritisk artikel i Nature
med den ganske entydige titel: "Redigér ikke den menneskelige kimlinje."
Citat slut.
Vi foreslog et ubetinget moratorium.
Redigér ikke menneskelige embryoer.
Brug ikke redigeret sæd og æg til menneskelige embryoer. Intet.
Vi må forstå, at når vi tillader forskning i menneskelig embryo-redigering,
muliggør vi menneskelig embryo-redigering til menneskelig forbedring.
Det er det, vi gør. Vi sender opskriften ud i verden.
Debatten går på, om samfundet skal gå i den retning.
Skal man kunne lave en genetisk ændring i næste generation,
som videreføres til andre generationer?
Genpuljen udgør, ligesom naturen selv, et fælles gode.
Jeg havde engang en T-shirt med en fyr, der udgjorde en dobbelthelix.
Han var livredder, der sagde: "Hallo, ud af genpuljen."
Jeg var vild med den.
Baby-shopping.
Forestil dig at kunne programmere et barns intelligens.
Vil vi sidde ved computere som denne og indtaste de træk,
vi ønsker hos vores børn, såsom deres ansigtsform eller deres øjne?
Den frygt, alle fokuserer mest på, er den her designer-baby-forretning.
KUNSTNERISK? BLÅ ØJNE?
Vi forvandler reproduktion til produktion. Vi gør børn til forbrugsvarer.
Hver gang, der er ny teknologi,
hører vi de samme bekymringer.
Hvis der er et marked for kloning, kan intet holde køber og sælger adskilt.
Saddam Hussein vil måske gerne føde sig selv.
GENTEKNOLOGI
VI KAN NU KONSTRUERE MENNESKERACEN
Med CRISPR kunne selv velansete magasiner ikke modstå fristelsen.
REDIGERING AF MENNESKEHEDEN
Der bliver nævnt høj intelligens.
Som om vi ved, hvad intelligens er og hvordan man måler og designer den.
Hvorfor ignorerer vi, at vi har set det samme argument
hvert årti i de sidste fem årtier?
Og disse mareridt...
...er ikke kommet.
Vi er i stand til at gøre virkelig onde ting,
men har ikke brug for teknologi til at begå onde gerninger.
Hvis målet er folkemord, eugenik eller diskrimination,
så vil der være en anden måde at gøre det på.
Jeg deler verden op i biooptimister og biopessimister.
Jeg voksede op med den originale Star Trek.
Jeg har været stor tilhænger af Star Trek lige siden.
Jeg har læst stort set alle Star Trek-romaner.
I skulle bare vide.
Det er en vision om fremskridt
og videnskabens potentiale til at gøre livet bedre.
Der er andre, der har læst skrækhistorierne.
En blade runner skal jage replikanter, som ikke kan skelnes fra den ægte vare.
Men jeg tror ikke, at teknologierne i sig selv er gode eller onde.
Teknologierne er værktøjer. De er magtfulde.
Det, man gør med den magt, afgør, om resultatet er noget,
vi bifalder, eller noget vi begræder.
Men det er ikke værktøjet, der bestemmer resultatet.
Det er brugeren.
Disse 23 repræsenterer morens kromosomer. Og 23 kromosomer for faren.
Nu...
...lægger vi dem sammen.
KAPITEL FEM: GODE GENER
Vores måde at bestemme arven på
for næste generation er et lotteri.
Og det er helt i orden at sige: "Jeg vil hellere selv bestemme det
end at deltage i et lotteri."
Den rigtige måde at sige det på er, at sex er for hygge,
og videnskab er for formering.
STEPHEN HSU GENOMIC PREDICTION
Om 50 år vil folk måske sige: "Tænk, at de her barbariske folk
i det 21. århundrede fik børn på den her gammeldags måde."
"De tog bare chancen med deres børn."
Vi har anvendt kunstig befrugtning.
Vi har høstet æggene.
Det er ikke ualmindeligt at producere adskillige levedygtige embryoer.
Hvilket et vælger man?
En mulighed er at tage chancen. Jeg peger bare på et.
En anden mulighed er at lave nogle avancerede genetiske test.
SEKVENTERING
Præimplantations-genetisk diagnostik er en proces,
hvor man laver genetiske test på et embryo.
Mange tror, at det er ren science-fiction, men det blev anvendt klinisk i 1990.
Nutidens teknologi begrænser det til blot at se på en håndfuld træk.
Men snart er genomsekventering billig nok, let nok og præcis nok til,
at man kan lære alt, hvad genetik kan fortælle en.
BRACA 1, BRYSTKRÆFTRISIKO
Lad os forestille os, at CRISPR bliver virkelig godt.
APP, ALZHEIMERS,
Man behøver måske ikke mange embryoer.
Man kan lave et og tilføje, hvad man vil have.
Smittebærerscreeningen, jeg nævnte tidligere,
fokuserer på sygdomme, der dukker op tidligt.
Alle vil have en sund og perfekt baby. Det er en universel sandhed.
Hvordan kan jeg sikre mig, at mit barn bliver sundt?
Hvordan kan jeg sikre mig, at de har nogle af de positive træk,
så de klarer sig godt og lærer godt?
Ser man på familiebaggrunden...
Information er godt, og næsten alle, jeg taler med, vil have mere information.
Vi fortæller dem en masse, og de vil stadig vide mere.
Jeg hørte om genetisk rådgivning fra min mor.
Hæmofili A er en lidelse i min familie.
Det er en genetisk blødersygdom.
Et gen på X-kromosomet koder for et protein, der hedder faktor VIII.
HÆMOFILI A
Når faktor VII ikke fungerer,
risikerer man at forbløde.
Hvis jeg beslutter at få børn naturligt uden reproduktionsteknologi,
udsætter jeg mit barn for en 25 % risiko for at få en alvorlig sygdom.
Jeg føler, at det er mit ansvar.
Det går fra at være universets beslutning til at være min.
Jeg er usædvanlig, fordi jeg ved, jeg er smittebærer for en genetisk sygdom.
Men snart vil alle have genetiske informationer om sig selv.
Hvad med omkostningerne?
På kort sigt er der en foruroligende mulighed for,
at velhavende folk får adgang til teknologien, mens andre ikke får.
Jeg håber på en fremtid, hvor regeringen muliggør det for alle.
Man får en sundere befolkning med en længere gennemsnitslevetid.
Befolkningen bliver måske lidt klogere.
Hvis en mindre del af befolkningen har Downs syndrom,
så er den gennemsnitlige intelligens lidt højere.
Og samfundet bliver måske mere effektivt, hvis folk er lidt klogere.
Hvad er holdningen til menneskelig arvelighed?
Eugenik giver svaret, så vidt det er kendt.
Eugenik fokuserer på arvelighed for at forhindre racens degeneration
og styrke dens iboende kvaliteter.
Begrebet "eugenik" betyder egentlig bare gode gener.
Tanken er, at menneskeheden kan forbedre sig selv.
Børn sættes ikke bare i verden for deres egen skyld.
De skal være sunde og værdige personer.
Og derfor er det vigtigt, at man passer på sin krop
og er sund og rask.
Og at man undersøger, om ens forfædres gener
er værd at videreføre.
Begrebet blev selvfølgelig kapret.
Når folk i dag taler om eugenik, tænker de specifikt på nazisterne
fra Nazi-Tyskland og obligatorisk sterilisering.
Folk blev tvangssteriliseret eller dræbt, fordi staten ikke kunne lide deres gener.
Folk blev rystet sidste måned over afsløringen om,
at Virginia steriliserede tusindvis af personer mellem 1922 og 1972
ifølge et program, der skulle udrydde såkaldte "udskud".
Her taler vi om at blive betalt for
at lave genetiske test af forældre, der vil have et sundt barn.
At sidestille det med nazisme er ikke bare dumt,
men rent faktisk vanvittigt.
Jeg har tilladt mig at udrydde eventuelle sygdomme.
Alkoholisme, afhængighedstendens, tilbøjelighed til vold og overvægt.
Vi ønskede ikke... Det med sygdomme er fint, men...
Kan vi lade nogle ting være op til tilfældet?
I vil give jeres barn den bedst mulige start.
Husk på, at barnet stadig er jer.
Men bare det bedste af jer.
Min største frygt i livet...
Jeg frygtede to ting allermest, siden ønsket om at være mor
i en alder af fem.
Min første frygt var ikke at kunne få børn.
Næste største frygt var, at noget var galt med barnet.
Godt gået. Så meget vand. Forsigtig, skat.
Med Ruthie begyndte jeg at se, at hendes blik ikke fulgte mig.
Når jeg gav hende mad, kørte hendes øjne frem og tilbage.
En dag besøgte jeg en veninde, og hendes barn så mig lige i øjnene.
Jeg sagde til Ethan, at noget var galt.
Vi fik lavet genetiske test.
Hun arvede en muteret kopi af OCA2-genet fra mig og fra Palmer.
ALBINISME
Jeg tror ikke, jeg vidste, at albinoer havde nedsat syn.
Det er ligesom at putte cellofan med vaseline hen over øjnene.
Hun har meget svært ved at se.
Jeg ville bare beskytte hende og ville ikke tro på det.
Det var forfærdeligt.
Det var slemt.
En, to, tre, fire.
Okay, Ruthie. Wow.
Hej.
Hun var meget nem og glad.
I starten tænkte vi på, om hun…
...var beskyttet af ikke at kunne se så meget.
At verden ikke var så larmende for hende.
Hun var klog og snakkesalig.
Super nysgerrig.
Man ved ikke, hvad man ikke ved. Selv om det bliver anderledes,
så ved man ikke, hvor meget bedre det måske bliver.
Jeg vil være professionel basketballspiller, men det sker nok ikke.
Jeg har kendt til CRISPR fra mit hverv som læge
siden de første publikationer, tilbage i 2012, vistnok.
Det kolliderede ikke med vores egen verden med Ruthie
indtil for halvandet år siden, da jeg læste noget på Twitter.
FORUDSIGELSE: MINE BØRNEBØRN BLIVER KIMLINJE-REDIGERET
"DET ÆNDRER IKKE PÅ DET AT VÆRE MENNESKE."
En forsker, jeg respekterer meget, sagde, at han troede, at om et par generationer
ville alle børn blive født med alle disse genetiske afvigelser redigeret væk.
Jeg kender folk, der har børn med virkelig invaliderende sygdomme,
hvor deres børn og familien lider meget.
Så jeg forstår godt ønsket om at ændre det.
Men resten gør mig skrækslagen.
Hvor trækker man grænsen mellem ikke at lide af albinisme,
og om ens barn skal være højere og blive god roer og kunne læse på Yale?
Hvor går grænsen? Hvem afgør det?
Vi er måske et samfund, der er bange for anderledes ting
eller folk, der er anderledes. Vi er bange for folk, der har behov.
Jeg frygter, når vi manipulerer fremtidige generationer,
at de holdninger bliver videreført.
Som samfund tror vi måske, det er bedre at klare en eksamen godt end dårligt.
At være højere og flottere.
At være mere kreativ og mere modig.
Det er træk, vi potentielt ville vælge.
Burde vi ende der? Er det uundgåeligt at ende der?
Jeg bliver bedt om at holde foredrag om futuristiske videnskabelige ting,
og høje blonde blonde trofæ-koner er kommet hen til mig bagefter.
De sagde: "Fantastisk foredrag. Men opstår der ikke et problem?"
"Vil alle forældre ikke vælge, at børn skal være høje og blonde?"
Og nørderne siger: "Er det ikke farligt? Alle forældrene vælger de klogeste børn."
For det synes nørderne er fedt.
Hvis man talte med NFL-trænere, så ville de sige:
"Alle vil have, at deres børn bliver tårnhøje og løber lynhurtigt."
Så...
...der vil være en bred vifte af, hvad folk mener er det rette
at vælge eller tilpasse. Og det er der vel intet galt i?
Lad en million blomster blomstre.
På denne ejendom 50 km nord for San Diego ligger der en sædbank,
som udelukkende består af donationer fra Nobelprisvindende forskere.
Sædbankens grundlægger vil kun tilbyde sæd til kvinder med høj intelligens.
Kender du ikke til Nobel-sædbanken?
Opfinder Robert Graham tilfører flydende kvælstof en gang om ugen
til en blyindfattet sædbeholder i en underjordisk bunker i hans baghave.
Jo flere gode gener i den menneskelige genpulje,
desto flere gode individer kommer der.
Vi tænker ikke engang på en superrace.
Den såkaldte "geni" -sædbank giver kvinder, ganske gratis,
donorsæd fra mænd, der anses som genier.
Vi har anvendt kilder som denne.
"Kommende ledere."
Kun ganske få kvinder udnyttede dette tilbud om
at få overlegen sæd ganske gratis.
Jeg besøgte sædbanker for den amerikanske kongres.
Kun jeg har været på en kongresfinansieret rundtur blandt Californiens sædbanker.
På trods af, at donorerne beskrives som højere og slankere og flottere...
...valgte de en, der lignede partneren, selv om de ikke var perfekte.
For det følelsesmæssige aspekt var vigtigere
end enhver opfattelse af forbedring eller perfektion.
Hvis jeg prøvede at få et barn, og min partner var lyshudet, lav og med eksem,
så havde jeg fået barn med en fyr, der var lyshudet, lav og med eksem.
Og hvis du kunne tage hans sæd og fjerne de specifikke ting?
Altså ændre hans sæd, så det var ham i en forbedret udgave?
Præcis.
Måske.
Men alle ændringer medfører risikoen for utilsigtede risici.
Der går nok meget lang tid, før man ville løbe den risiko
for andet end noget, der var ekstremt vigtigt.
Men jeg ville nok gerne fjerne noget,
der udsatte mit barn for en stor risiko for at udvikle alvorlig kræft,
selv hvis det var 40 år ude i fremtiden.
Ja.
Så det sker måske.
DET NATIONALE VIDENSKABSAKADEMI WASHINGTON, D.C.
Komiteen ser på somatiske og kimlinje-anvendelser af genredigering.
I komiteen, som jeg ledte for det nationale videnskabsakademi,
blev vi bedt om nøje at undersøge, om der var noget grundlæggede uetisk i
at manipulere gener på en måde, som gjorde dem arvelige.
Det bør være samfundets mål . At fremme et bedre liv for alle
og sikre, at alle kan leve et værdigt liv i frihed.
Kan dette opnås ved genredigering af kimlinjer?
Min holdning er nej.
Den amerikanske lægeforening, en række europæiske lande
og mange organisationer mente alle,
at var forkert at blande sig i kimlinjen. Det var uetisk.
Men det sagde de dengang, det ikke var muligt. Det var let at sige.
Men så snart det blev muligt,
så ændredes holdningerne.
Huntingtons sygdom lurer i vores dna som en tidsbombe.
Det ville eliminere en verdensplage, så jeg går ind for det.
På det store kongresmøde var der ikke mange patienter til stede.
Men de få, der talte, gik afgjort ind for det.
Ja, det er værd at forfølge på en sikker og rationel måde. Afgjort.
Alt, der hindrer mit barn i at lide,
går jeg ind for.
Træk den etiske linje, hvor I vil, men ikke foran min sygdom.
Han var seks dage gammel.
En kvinde fortalte om sit barn, der døde af en arvelig sygdom.
Han fik anfald hver dag.
Vi donerede hans krop til forskning.
Hvis man har...
...evnerne og rette viden...
...til at kurere disse sygdomme, så gør det, for fanden.
USA GODKENDER MENNESKELIG EMBYO-REDIGERING
Opgaven foran os krævede,
at vi fulgte beviserne og fornuften og ikke de politiske aspekter.
Vi sagde: "Vi konkluderer, at det ikke er grundlæggende ondt."
"Det er etisk forsvarligt."
Men vi forstod, at det var et brud med fortiden,
hvad angår tilgangen til emnet. Ja.
I 1. Mosebog kapitel stiftede vi bekendtskab med begrebet imago dei.
I Guds billede og lighed.
Hvad betyder det for en videnskab,
hvor vi har mulighed for at redigere, hvad vi finder vigtigt?
Leger vi i så fald Gud?
KAPITEL SEKS: AT LEGE GUD
Naturens balance er bygget op af en række indbyrdes forhold
mellem levende ting og deres miljø.
RACHEL CARSON FORFATTER AF DET TAVSE FORÅR
For disse mennesker var naturens balance noget,
der blev ophævet, så snart mennesket kom til.
Det er Laika, det er Nova, og det er Joy.
Vores grise er de mest avancerede genmodificerede dyr på jorden.
Ungerne er nu voksne, og de voksne får deres egne unger.
Så at lave så mange redigeringer
er kompatibelt med en glad og sund gris.
Jeg beder folk være visuelt undervældet af mit laboratorium.
Det er bare en masse små lokaler med ganske få personer derinde.
Men hvad jeg ser
er meget spændende.
GEORGE CHURCH LEGER GUD MED VORES GENER
Jeg har aldrig følt, at den gale videnskabsmand var realistisk
for nogen, jeg kendte, inklusive mig selv.
Mit laboratorium er blevet beskyldt for at gøre science-fiction til fakta.
Det tager jeg som stor ros.
Men det er ikke vanvittigt at gøre science-fiction til fakta.
Det kan være ganske nyttigt.
GEORGE CHURCH VIL REVERSERE ALDRING
Jeg kalder det "aldringsreversering".
Jeg er 63 år.
Jeg føler, jeg kun lige blev oplært i mit arbejde sidste år,
og nu vil man trække stikket og genbruge mig. Det giver ingen mening.
"EN 22-ÅRIGS KROP OG SIND, MEN EN 130-ÅRIGS ERFARING."
Vi må være forsigtige. Der er hele befolkningsproblemet.
Det er muligt, hvis der er plads til alle de folk.
SKABELSEN AF DEN PERFEKTE ASTRONAUT
Med næsten alt, vi gør, der synes folk, at det er fjollet
og ikke realistisk science-fiction.
Men jeg tror, folk oprindeligt troede,
at sekventering af genomer på billig vis var ønsketænkning.
GENOPLIV DEN ULDHÅREDE MAMMUT
Jeg må spørge dig om mammutter, for der står en masse bag dig.
Det burde være øverst på listen over ting, der virker urealistisk eller misforstået.
KAN ULDHÅREDE MAMMUTTER SKABES I LABORATORIET?
Med mammut-projektet læser vi det gamle dna
og beslutter, hvilke gener vi vil genoplive.
Den tilføjer vi til asiatiske elefantceller,
og så udvikler vi teknologier, der endnu ikke fungerer,
så de embyoer bliver født. Så opskalerer vi for at lave en hel flok.
Måske 80.000 for at genskabe bestanden i tundraen.
Ser I ikke faren ved alt det, I laver?
Genetisk magt er den største magt.
I opfører jer som et barn med sin fars pistol.
Du giver os ikke den velfortjente ros.
Vores forskere har gjort ting, ingen før har gjort.
Men de gik mere op i, om de kunne, end om de burde gøre.
Jeg undgår helst Jurassic Park, men giver dig det her.
Jurassic Park handlede om hovmod.
Hvilken art er det?
Det er en velociraptor.
Det er det modsatte af, hvad forskere som George Church
og andre, vi arbejder med, tænker på.
Folk spørger: "Leger du ikke Gud?"
Min reaktion er,
RYAN PHELAN REVIVE & RESTORE
at ingen leger her. Intet gøres i kådhed
for bare at se, om det kan ske.
For overhovedet at kunne begribe at vække en afdød art til live igen,
skal der udvikles rigtig meget.
Og det er helt ny og vigtig videnskab, der kan bruges til at beskytte enhver art.
Såvel truet som uddød.
Når man først indser menneskes indvirkning på miljøet,
er det svært for mig at sige, at vi ikke skal prøve at rette op på det.
GENREDIGERING KAN REDDE KORALREV
PAVONA-KAKTUS
Vi må ikke ignorere problemet.
Vi har et ansvar for at bruge vores menneskelige opfindsomhed
og vores evner og midler.
Nogle gange er det at lade naturen være, og andre gange er det at blande sig.
KAN GENREDIGERING HJÆLPE NATUREN MED AT HÅNDTERE KLIMAFORANDRINGER?
Genet, vi har redigeret,
styrer, hvordan porerne på undersiden af bladene åbner og lukker.
I den ikke-redigerede plante vil porerne forblive åbne
under de varme og tørre forhold.
Vand fordamper, og bladene mister vand og dør.
I den redigerede plante lukkes porerne hurtigere under tørre forhold,
så vandet bliver inde i planten.
Vi har pillet ved naturen, lige siden vi kom ned fra træerne.
De fleste livsformer, vi spiser, er ting, vi har lavet.
Majs var engang græs.
Tomater plejede at være små bitre bær.
Det ændrede genetikere.
Vi kaldte dem ikke genetikere, men landmænd.
CATALHÖYÜK I TYRKIET TIDLIG BOSÆTTELSE, 7000 F. KR
Tror du, blandt disse folk, der var nogen, man kunne kalde for videnskabsfolk?
Interessant spørgsmål. Jeg tror, at mange forskellige
slags forskere var involveret.
De første, der opfandt keramik, var i virkeligheden kemikere.
IAN HODDER ARKÆOLOG, STANFORD UNIVERSITY
Og de mennesker, der opfandt landbrug
og kontrollerede planter og dyr,
de var biologer og botanikere i vores forstand.
Man ser, at folk afprøvede ting.
Hvad er bedste måde at male korn? Hvordan bager man brød?
Det blev opfundet her.
At finde ud af alt det er ikke ligetil.
I den periode begyndte en mere moderne tilgang,
hvad angår vores forhold til naturen, at tage form.
Så vidt vi forstår, havde jæger-samlere et jævnbyrdigt forhold med naturen.
De måtte passe på naturen.
Hvis man jagede et dyr, gav man naturen en gave
som tak det for det dyr, man fik.
Og da folk begyndte at tæmme planter og dyr,
udviklede de et nyt forhold,
hvor de dominerede og kontrollerede naturens verden.
Man gjorde det til noget, man kunne forvandle.
Der er afgjort store fordele ved genteknologi,
ligesom at landbrug var et stort fremskridt.
Det er civilisationens byggesten, som vi forstår det.
Men det har visse ulemper.
Man kan sige, at de langsigtede konsekvenser er forurening
og miljøforringelse og så videre.
Men så skulle man have været meget fremsynet for 9000 år siden
for at indse, at det ville ske.
Det sniger sig langsomt ind på os.
Alle var ikke jæger-samlere,
og år efter sagde nogen: "Lad os drive landbrug."
Det sker langsomt, så det er forstyrrende, men det sniger sig ind på folk.
Man indser det først, når man ser tilbage.
Ofte indser man ikke, at man står midt i en revolution før bagefter.
Jeg ved ikke, hvor vi står lige nu.
Det bliver spændende. Bare jeg lever længe nok til at se det.
Tror du, at du vil have børn?
Jeg har alt for mange søskende.
Svaret vil nok ændre sig, men nej, sikkert ikke.
Jeg er ikke skør.
Man siger, at en skønne dag med CRISPR
kan man ændre genet i et embryo,
så børn ikke fødes med seglcelleanæmi.
Det er vel ret fedt, at de mener, at det kan gøres i fremtiden,
men det er vel op til barnet senere.
Hvad mener du?
Jeg har lært mange ting af at lide af seglcelleanæmi.
Det har lært mig at udvise tålmodighed.
Jeg har lært at være optimistisk.
- Ønsker du ikke, du aldrig havde haft det? - Nej.
Jeg havde ikke været mig uden sygdommen.
Seglcelleanæmi er en interessant og speciel genetisk sygdom.
Med to kopier af seglcelle-genet er man meget syg, og uden medicin dør man ung.
Med to kopier af det normale gen får man slet ikke sygdommen.
Men det viser sig, at hvis man har et seglcellegen og et ikke-seglcellegen,
så producerer man celler, der er en smule seglformede.
Man er ikke syg, men organismen, der forårsager malaria,
kan ikke lide de røde blodceller.
Seglcellegenet beskytter mod alvorlig malaria.
Så i omgivelser med masser af malaria,
er det bedre at have seglceller end ikke at have dem.
Og derfor ser man seglcelleanæmi i Afrika syd for Sahara,
men man ser det også i Middelhavet
i Grækenland og på Sardinien.
Fordi de havde myg og malaria.
Forholdet mellem vores gener og miljøet er utroligt komplekst.
Og det forstår vi ikke.
Vi er nødt til at være ydmyg.
Naturen er en af historiens største opfindere.
Det, vi kan gøre, er en meget ubetydelig brøkdel af,
hvad naturen allerede har gjort.
Naturen opfandt CRISPR.
Nu blander vi cellerne med CRISPR.
Når den er inde i cellen, begynder redigeringen.
Det kan vi ikke se. Vi bare ved, det sker.
Jeg ved ikke, hvordan, ud af alle ens gener, at det går efter det gen,
der laver seglceller, og ikke hårvækst-genet.
Men det gør det åbenbart.
Det er sejt.
Husk på, at teknologien kun er omkring fem år gammel,
men den er blevet anvendt utrolig hurtigt.
Vi har aldrig haft evnen til at ændre
den grundlæggende kemiske natur af, hvem vi er på den her måde.
Det har vi nu. Hvad gør vi med den evne?
Det får os til at tænke over, hvad det betyder at være menneske.
Hvad værdsætter vi ved det menneskelige samfund?
De ting, der gør os mest menneskelige, er noget af det mest genetisk komplekse,
hvilket er en lettelse.
Kreativitet.
Emotionalitet.
Kærlighed.
Forstå mig ret. De har alle et biologisk grundlag.
Det hele står skrevet i vores dna.
Men vi er meget, meget langt fra
at kunne redigere personen selv.
- Tror du, at den dag kommer? - Ja.
Men jeg håber, at vi modnes som art,
før vi leger med denne utrolige teknologi på vores egen bekostning.
Det tror og håber jeg på.
Er det håb baseret på fakta?
Vi får se.
Hvordan vil vi gerne ændre vores gener?
Vi vil måske gerne ændre vores følelsesliv.
Kan vi være mindre krigeriske, mere selvsikre og fredfyldte?
Måske.
Denne tid er,
om vi kan lide det eller ej,
en overgangsperiode.
Efter to milliarder år er dette på en måde slutningen på begyndelsen.
I november 2018 dukkede der rapporter op, at man med CRISPR havde ændret dna
i to tvillingepiger født i Kina. Det var første gang i historien,
at man redigerede den genetiske kode for en fremtidig generation.
Dette kontroversielle eksperiment har intensiveret den globale debat om,
hvor vi som art bør trække grænsen.
Tekster af: Louise Tang