www.titlovi.com
Iza jalove obale Mrtvog mora
živeo je drevni narod Jebusiti.
Pre par hiljada godina, na velikom stenovitom tlu,
bogoslužili su Šalemu, bogu zalazećeg sunca.
Grad je takođe poznat kao mesto Šalema.
Jerusalim.
~JERUSALIM~
Vremenom je ovaj grad postao kapija tri velike religije.
A ujedno i komad zemlje zbog kog se najviše ratovalo u istoriji.
Mnogi su verovali da je on centar sveta.
Evropa - Jerusalim - Azija Afrika
Jerusalim
Okružen zidom u samom srcu Jerusalima
danas je Stari grad mozaik kultura i verovanja.
Ovde su Jevreji, hrišćani i muslimani živeli jedni pored drugih,
ali u zasebnim četvrtima grada.
Svako u Jerusalimu ima svoju omiljenu kapiju, moja je Damask-kapija.
Kad prođete kroz Damask-kapiju, vi ste u muslimanskoj, mojoj četvrti.
Ovo je moj deo Jerusalima.
Na arapskom Jerusalim zovemo, al-Kuds, što znači Sveti grad.
Ovde takođe ljudi idu na posao, kupuju namirnice.
U kome se deca igraju i pohađaju školu.
Za mene je Jerusalim više od grada.
Njegova lepota i duh predstavljaju moju religiju.
Ali iznad svega, on je deo moje porodice.
Većina ljudi me ne smatra muslimankom.
Sve do trenutka kad odem u džamiju s maramom na glavi, to ih iznenadi.
Ali Jerusalim je pun iznenađenja.
Dvaput nedeljno, u jevrejskoj četvrti se održava ceremonija.
Za dečake, to je Bar micva. A za devojčice, to je Bat micva.
To je ceremonija obeležavanja punoletstva.
Jevreji dolaze u Jerusalim iz mnogih zemalja sveta.
Na primer, moja porodica. Majka mi je iz Pariza.
Njeni roditelji su iz Tunisa. Porodica moga oca je iz Poljske.
Bez obzira odakle dolazimo, koreni svih nas su ovde.
Ponekad imam osećaj da hodam po istom kamenju kao i moji preci.
Od biblijskog vremena imamo posebnu reč za povratak Jevreja u obećanu zemlju.
Pojam Alija, označava odlazak na sveto mesto.
A za nas, Jevreje, nema svetijeg mesta od Jerusalima.
Za mene, u Jerusalim je najbolje doći za Uskrs.
Uskrs počinje povorkom na Cveti, koja se spušta niz Maslinovu goru.
Obeležavajući dan Hristovog ulaska u Jerusalim.
Svake godine, ja i moj brat Džordž učestvujemo u povorci Cveti.
Tokom koje upoznamo ljude iz celog sveta.
Većina ljudi Uskrs povezuju sa zečevima, jajima i dekoracijama,
ali ovde ga slavimo kao pre 2000 godina.
Obeležavamo Isusovo stradanje, korak po korak, svakog Uskrsa.
U hrišćanskoj četvrti imamo Etiopljane, pravoslavne Grke,
katolike, Kopte, Sirijce, svaka zajednica slavi Uskrs na svoj način.
Odmah do hrišćanske četvrti, nalazi se jermenska četvrt.
I oni slave Uskrs u svojoj crkvi.
Stari grad je mali, komunikacija između četiri četvrti je slaba.
Iako svi živimo blizu, malo znamo jedni o drugima.
Manji od kvadratne milje,
Jerusalimski Stari grad poseduje neka od najsvetijih mesta u svetu.
Za Jevreje, hrišćane i muslimane.
Kako to pola ljudi na Zemlji dolazi da se moli na istom malom prostoru?
Jerusalim je raskrsnica između Afrike, Azije i Evrope.
Regija poznata kao kolevka civilizacije.
Prve imperije su ovde osvanule pre 5000 godina.
Kad su se pojavile velike sile, zemlja oko Jerusalima
postala je poprište stalnih sukoba.
Svaka civilizacija je ostavila svoj trag ovde.
Rimljani su izgradili velike lučke gradove na Sredozemnom moru.
Na grobovima biblijskih proroka, muslimani izgradiše džamije.
Na visoravni iznad Mrtvog mora, kralj Irod Veliki sagradi Masadu.
Planinsko utvrđenje gde su jevrejski pobunjenici
pružili poslednji otpor rimskoj vojsci.
U Judejskoj pustinji, prvi hrišćani izgradiše manastire na udaljenom mestu.
Neki od njih su i dan danas naseljeni.
Osvajan više od 40 puta, Jerusalim je sazdan od više gradova.
Svaki je izgrađen na ruševinama prethodnog.
I većina njih leži i dalje ispod naših nogu.
Zamislite da ste detektiv
i pokušavate da rešite misteriju na osnovu prikupljenih dokaza.
Tako rade i arheolozi, samo što mi prikupljamo istorijske dokaze.
Jedna od stvari koja Jerusalim čini odličnim mestom za rad
su slojevi naslagani jedan na drugi
i tako 5000 godina u daleku prošlost, do prvih stanovnika,
Biblijskih Jebusita, zatim preko Izrailjaca
do rimskog perioda, do krstaša pa sve do današnjeg dana.
Razumeti drevni Jerusalim je poput slaganja ogromne slagalice.
U kojoj nam fale mnogi delovi, a mi ne znamo kako prvobitna slika izgleda.
Sve što iskopamo iz zemlje je novi deo te slagalice.
Jerusalim je smešten u regionu
koji nam je pružio neka neverovatna arheološka otkrića.
Jedno od najspektakularnijih otkrića su Kumranski spisi,
koji su napisani pre više od 2000 godina.
Oni su najstarije kopije Hebrejske Biblije.
Duboko u zemlji, pronašli smo najranije ostatke
ljudi koji su živeli na ovoj zemlji.
Šta privlači ljude da dođu u Jerusalim?
Da li je to izolovani, siromašni planinski grad.
Odgovor je jednostavan, voda.
U srcu drevnog grada Jerusalima
je izvor u kome slatka voda izvire tokom cele godine.
Stanovnici su napravili tunel kroz stene da dođu do vode.
Osim vode, Jerusalim je važan zbog još jednog razloga.
To je pogled s vrha planine s kog se vidi ceo grad.
Velika kamena površina gde se veruje da su se Jebusiti
molili bogu zalazećeg sunca.
Po jevrejskoj tradiciji, to je kamen temeljac na kome je svet izgrađen.
Na kome su neke važne biblijske priče nastale.
Avram se pripremao da žrtvuje sina radi vere.
Kralj David je doneo Zavetni kovčeg.
I kralj Solomon je izgradio prvi hram, posvećen Bogu.
Nakon što su Vavilonci uništili hram,
vera je opstala, u Bibliji je zapisano
da je Jerusalim najbliže mesto Bogu na Zemlji.
Moj deda je došao u Jerusalim kada je imao 12 godina, 1936.
Zato što je njegov otac osetio da se nešto loše sprema.
Sva njegova familija je ostala u Poljskoj,
i oni su nestali tokom holokausta.
Sproveo je istraživanje o svakom mestu u Starom gradu,
čak je napisao i sedam knjiga o Jerusalimu.
Sada u svojim 90-im, on i dalje svakog dana nauči nešto novo o Jerusalimu.
Mislim da mu je to najveća ljubav. Nakon njegove žene, ali...
Deo svoje ljubavi prema Jerusalimu preneo je na porodicu, na mene.
Postoji grobnica na Maslinovoj gori, dobila je ime po proroku Zahariji.
Odatle prezime moje porodice potiče.
Zahariji je video uništavanje Jerusalima pre 2000 godina.
Prorekao je da će se jednog dana jevrejski narod vratiti u domovinu.
Na kraju naših najsvetijih praznika, Jom Kipura i Pashe.
mi pevamo: "I sledeće godine u Jerusalimu."
Stotinama godina, to je bio jevrejski san, da se vrate u Jerusalim.
I ja imam priliku da živim u tim snovima.
Osećam veliku moć i energiju koju poseduje ovo mesto.
Imam tradiciju, da na svaki rođendan dođem ovde
zapišem molitvu na papir i ubacim je u pukotinu na zidu.
Mi verujemo da sve molitve prođu kroz zid i odu Bogu.
Jevreji se generacijama mole kod Zida plača jednog od četiri zida
koji su potpora kamenoj visoravni
gde je pre 2000 godina, kralj Irod Veliki obnovio hram
koji se može uporediti sa egipatskim piramidama.
Kada je Irod obnovio hram, platformu je okružio velikim zidom.
Sada dok obilazimo jugozapadni ugao ovog zida
pogledajte kakvo je džinovsko kamenje ugrađeno u zid.
Zapitajte se, kako su ovo veliko kamenje ugradili ovde
bez modernih mašina koje danas imamo?
Koristeći pisane zapise zadnjih arheoloških istraživanja
možemo da zamislimo kako je Drugi hram izgledao u punom sjaju.
Danas, dugo nakon što je Drugi hram uništila rimska vojska
Jevreji oplakuju svoj gubitak na zidu
koji mu je nekad bio najbliži, Zidu plača.
Pre više stotina godina
moja porodica je došla iz Grčke i Italije da vidi Svetu zemlju, i ostala.
Porodica moje majke, živi ovde u Isusovom rodnom mestu Vitlejemu.
Na Uskrs, svi se okupljamo ispred crkve Hristovog rođenja.
Ponekad pevam i u crkvenom horu.
Vekovima, hrišćanski hodočasnici su pratili Isusov put
od njegovog rođenja u Vitlejemu, do njegove smrti u Jerusalimu.
Išli su uz reku Jordan, gde mnogi veruju da je bio kršten,
dok nije video Galilejsko more.
Prema jevanđelju, svoju službu je počeo u selu Kapernaum
gde je pripovedao u sinagogi.
Na ovim obalama, hrišćani veruju da je ovde dao najpoznatije propovedi
i pronašao sledbenike u lokalnim ribarima.
U Novom zavetu, piše da je uhapšen ovde,
u Gecimanskom vrtu, a zatim osuđen na smrt.
Na Veliki petak hiljade hodočasnika hoda Putem suza.
Po predanju, tuda je Isus prošao na putu do svog raspeća.
Povorka se završava u Hramu Vaskrsenja Hristovog.
Ova crkva je za mene posebna.
Ponekad sretnem ljude koji su celog života sanjali da dođu ovamo.
Shvatila sam koliko sam srećna što živim u Jerusalimu.
U crkvu mogu da dođem kad god poželim da pipnem kamen s Golgote.
Tu je Isus umro razapet na krstu.
I posetim grobnicu u kojoj počiva, iz koje je posle tri dana vaskrsnuo.
Da bi razumeli zašto mnogi veruju da je Isus ovde razapet i sahranjen.
Moramo otići ispod zemlje.
Duboko ispod crkve, arheolozi su pronašli drevne grafite.
Nacrtan brod hodočasnika s natpisom na latinskom:
"O, Bože, došli smo."
Datira od pre 1700 godina, ukazuje na to da su hrišćani bogoslužili ovde
čak i pre nego što je crkva sagrađena.
U drugom delu crkve su drevne grobnice unutar planine Golgote.
Mnogi arheolozi veruju da je ovde bilo jevrejsko groblje u vreme Isusa.
Ove grobnice u Golgoti su kasnije postale najvažnija hrišćanska crkva,
Crkva Vaskrsenja Hristovog.
Arheolozi ne mogu dokazati da je Isus ovde sahranjen.
To ostaje pitanje vere.
Moja porodica ima duboke korene u Jerusalimu. Ovde smo stotinama godina.
Volimo da pričamo o porodičnoj istoriji posebno tokom meseca Ramazana.
Cela porodica se okuplja tokom iftara.
Tokom Ramazana se ljudi takmiče ko će lepše da ukrasi svoju ulicu.
I ko će prirediti velelepniju paradu.
Za muslimane, Jerusalim je grad proroka, Avrama, Davida i Isusa.
Muslimani veruju da je zadnji prorok bio Muhamed.
Koji je krenuo jedne noći na čudesno putovanje od Meke do Jerusalima.
Tu je se merdevinama od svetlosti popeo na nebo.
Više od 1000 godina, muslimani vezuju noćno putovanje proroka Muhameda
sa Zlatnom kupolom i džamijom na južnom kraju.
Kada odete do džamije, ostavite svu buku i ljude iza sebe.
Izađete na široki prostor ispunjen pticama i drvećem.
Imate osećaj kao da ste u drugom svetu.
Od svih građevina u Jerusalimu, meni je najlepša Kupola na steni.
Zlatnu kupolu koja je sagrađena na steni, zovemo i Omarova džamija,
i odatle je prorok Muhamed, mir bio sa njim,
otišao na nebo i vodio sve proroke u molitvi.
Izgrađena pre 1300 godina,
Zlatna kupola je među najstarijim islamskim spomenicima u svetu.
Ali zašto je ovde sagrađena, iznad Zida plača?
Zašto muslimani ovo mesto smatraju kapijom ka Alahu?
Najstarija pronađena mapa Jerusalima ikad otkrivena
pokazuje da su muslimani došli kao osvajači u 7. veku.
Našli su hrišćanski grad, kojom je upravljala Crkva Vaskrsenja Hristovog.
Piše da su ih hrišćani pozvali u crkvu da se mole
ali oni su zatražili da se mole na kamenoj platformi
i da tamo bude njihova bogomolja.
To je bila napuštena površina, ispunjena smećem.
Kada su je očistili, otkrili su ono za čime su tragali.
Veliku stenu koja je u središtu jerusalimskih svetih priča.
Danas, Zlatna kupola čuva drevni kamen,
u kome se veruje da su Jebusiti bogoslužili, na kome je hram stajao,
odatle se prorok Muhamed popeo na nebo.
U subotu pred Uskrs, pravoslavni hrišćani slave Hristovo vaskrsenje.
Priziva se blagodatni oganj, jedan od najstarijih obreda u hrišćanstvu.
Na velike jevrejske svetkovine,
Jevreji se okupljaju kod Zida plača za rabinov blagoslov,
Kažu da je isti blagoslov davao i rabin u sinagogi pre 3000 godina.
U završnim danima Ramazana,
Muslimani veruju da se nebo otvara i da će im molitve biti uslišene.
Kada sam došla u Stari grad, videla sam hrišćane i muslimane.
Zanimao me njihov pogled na Jerusalim.
Zanimalo me je da li se oni interesuju za moju zajednicu, moj život.
Svaka religija ima svoje pretpostavke, smatramo da se toliko razlikujemo.
Ali imamo više zajedničkog nego što mislimo.
Mi živimo na malom prostoru, koji volimo. Svi volimo Jerusalim.
Nadam se da ćemo jednog dana skupiti hrabrosti
da upoznamo komšije koje žive do nas.
Možda nećemo još. Ali jednog dana hoćemo.
Jevreji, hrišćani i muslimani, često se sukobljavaju.
Ipak, oni dele nasleđe i ljubav prema zemlji koja neguje njihovu veru.
To nigde nije očiglednije, nego ovde u Jerusalimu.
Ovaj grad na brdu spaja sve nade sveta.
Zahvaljujem se Ljubici SP na pomoći. ;)
Prevod i obrada: Gale ~Posvećeno mom ocu~
~JERUSALIM~
Preuzeto sa www.titlovi.com